PETROVANY

PROGRAM 
ROZVOJA OBCE
Analytická časť

PROGRAM 
ROZVOJA OBCE PETROVANY
NA OBDOBIE 2015 - 2020
S VÝHĽADOM DO ROKU 2022

 (podľa zákona č. 539/2008 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v znení zákona č. 309/2014 Z. z.)

Vydanie 1.0
2015
Prešov

 Prvé znenie bolo označené číslom 1.0. V prípade zásadných zmien sa ďalšie aktualizované verzie budú označené 2.0, 3.0 atď. V prípade malých budúcich zmien sa označia 2.1., 2.2 atď.
OBSAH 
Úvod	...............................................................................................................	4
Analytická časť................................................................................................	8
1.	Analýza vnútorného prostredia..............................................................9
2.	Analýza vonkajšieho prostredia............................................................23
3.	Zhodnotenie súčasného stavu územia...................................................25
PRÍLOHY.......................................................................................................30

ÚVOD
Táto časť zahŕňa:
•	obsah dokumentu (podľa jednotlivých kapitol),
•	stručný popis kontextu vzniku a chronológie prípravy PHSR, 
•	stručné zhrnutie východiskových koncepčných dokumentov týkajúcich sa vymedzeného územia. 

Formulár č. Ú 7 – Titulná strana dokumentu PHSR
Názov:	Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce PETROVANY na roky 2015-2020 (2022)	
Územné vymedzenie:	Obec PETROVANY	
Kód kat. územia (ZUJ):	525014	
Územný plán obce 
schválený:	Áno
	
Dátum schválenia PHSR:	N/A (nie je dostupné, bude doplnené)	
Dátum platnosti:	N/A	
Verzia:	1.0	
Časť dokumentu:	A(1) - Analytická časť / verzia 1.0	
Dátum spracovania:	12.01.2016 – 31.01.2016	
Publikovaný verejne:	www.petrovany.sk	
Predkladá:	Ing. Ján LENKO	
Pripravil:	Ing. Rastislav FILIČKO MSc., projektový / finančný manažér pod vedením Ing. Jozef BOGĽARSKÝ PhD. a riešiteľský kolektív spoločnosti Grand Vista Slovakia, s.r.o.	

Formulár č. Ú 2 - Zámer spracovania PHSR
Zámer spracovania PHSR PPHSRspracodokumentu	
Názov dokumentu	“Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce PETROVANY na
roky 2015-2020 (2022)” (ďalej len „Program rozvoja obce 2015-2020 (2022)“ resp. PRO)	
Forma spracovania	Rozvojový dokument je spracovaný v súlade s Metodikou na vypracovanie PHSR obce, ktorá bola vydaná Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR na základe novelizácie Zákona o podpore regionálneho rozvoja č. 309/2014 schváleného a novelizovaného Národnou radou SR vo februári 2015 / 2.0.
Program rozvoja obce rešpektuje povinné prílohy, plánovacie a podporné dokumenty k metodike a postup tvorby navrhovaný metodikou. Spracovanie  dokumentu rešpektuje princíp partnerstva a bude vykonaný zapojením poslancov obecného zastupiteľstva, externých odborníkov a širokej verejnosti. Dokument je spracovaný formou vedenia pracovných skupín, účasťou externých odborníkov v spolupráci s orgánmi obce za účasti partnerov a obyvateľov, ktorí prejavili záujem. PRO bolo spracované na základe Zmluvy o dielo s Obcou PETROVANY.

Riadenie  procesu
spracovania
	Riadenie procesu spracovania zabezpečila Grand Vista Slovakia, s.r.o. nasledovne:
-	celkovú koordináciu spracovania PRO,
-	spracovanie analýzy vnútorného a vonkajšieho prostredia  v spolupráci s externými spolupracovníkmi,
-	určenie tém na spracovanie charakteristiky územia,
-	spracovanie východísk pre strategickú časť v spolupráci s externými spolupracovníkmi,
-	vypracovanie strategickej vízie v spolupráci s externými spolupracovníkmi,
-	vypracovanie sumárneho návrhu aktivít a projektov ako východisko pre Akčný plán v spolupráci s externými spolupracovníkmi,
-	stanovenie termínov realizácie aktivít, projektov a odhad ich  financovania   v spolupráci s externými spolupracovníkmi,
-	vypracovanie  formulárov  pre  prípravu  navrhnutých  projektov v spolupráci s externými spolupracovníkmi,
-	spracovanie akčného plánu na daný rozpočtový rok s výhľadom na 2 roky
-	vytvorenie systému  monitorovania, hodnotenia a aktualizácie PRO,
-	fungovanie partnerstva, informovanie verejnosti o realizácii PRO a v prípade potreby verejné prerokovanie aktualizácie PRO,
-	spracovanie finančnej časti vo forme Finančného rámca pre realizáciu PRO v spolupráci s externými spolupracovníkmi,
-	rozpracovanie Indikatívneho finančného plánu do akčných plánov,
-	finalizáciu dokumentu a jeho predloženie zastupiteľstvu na schválenie.

Kontrolu čiastkových výstupov zabezpečil kontrolný tím objednávateľa:     
Za obec PETROVANY v zložení - vedúci: Ing. Ján LENKO v súčinnosti so spracovateľom PRO, Grand Vista Slovakia, s.r.o. v zastúpení - Ing. Rastislav FILIČKO MSc. 
Tvorba obsahu bola  zrealizovaná  dodávateľom Grand Vista Slovakia, s.r.o., pod vedením Ing. Rastislav FILIČKO MSc. s externými spolupracovníkmi v súčinnosti s pracovnými skupinami zriadenými zo zástupcov obce a partnerských subjektov a externých spolupracovníkov. Členstvo v pracovných skupinách pre partnerské organizácie bolo ponúknuté na báze dobrovoľnosti a so subjektmi, ktoré prejavili záujem o spoluprácu , kde bolo navrhnuté uzatvoriť partnerskú dohodu, ktorej vzor je daný metodikou.

Pracovné skupiny pod vedením zodpovednej osoby prerokovali:
-	Východiská pre strategickú časť;
-	Prípravu podkladov pre formuláciu strategickej vízie obce;
-	Návrh strategických cieľov a opatrení v súlade s vybraným typom stratégie;
-	Špecifikáciu opatrení, návrh aktivít a stanovenie poradia dôležitosti opatrení a aktivít, projektov vrátane merateľných ukazovateľov výsledku a dopadu;
-	Vypracovanie návrhu hodnotiacich tabuliek podľa oblastí k navrhnutým opatreniam pre výber projektov v súlade s finančno-ekonomickými možnosťami obce,
-     Návrh finančnej časti.

Obdobie spracovania	Od schválenia zámeru v OZ PETROVANY do 31.01.2016 s následným predložením na rokovanie komisií a OZ.	
Financovanie
spracovania	Spracovanie bude financované z rozpočtu obce PETROVANY.	

Formulár Ú8 - Zoznam analyzovaných koncepčných dokumentov
	Názov dokumentu			Platnosť	Úroveň		Zdroj	
				dokumentu	Dokumentu			
	  Stratégia Európa 2020			2020	Európska		  www.mindop.sk	
	  Nár. strat. Reg. Rozvoja SR (NSRR)		2030	Národná		  www.mindop.sk	
	  Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001- záväzná časť v znení KURS 2011		2030	Národná		  www.mindop.sk	
	  Metodika na vypracovanie PHSR		2014-2020	národná		  www.mindop.sk	
	  Národná stratégia rozvoja cyklistickej dopravy a cykloturistiky v SR		2020	národná		  www.vlada.gov.sk	
Nár. strat. na ochranu detí pred násilím	2015	národná	www.vlada.gov.sk	
Národná stratégia pre globálne vzdelávanie na obdobie rokov 2012-2016	2016	národná	www.statpedu.sk	
Program hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho rozvoja PSK 2007-2014	2013	regionálna	www.vucpo.sk	
Územný plán VÚC PSK a Územný plán	2015	regionálna	www.vucpo.sk	
VÚC PSK - zmeny a doplnky 2014	  2013	  regionálna	  www.vucpo.sk	
Plán rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií PSK	2015	regionálna	www.vucpo.sk	
Program odpadového hospodárstva Prešovského kraja	2015	regionálna	www.minv.sk	
Správa o napĺňaní priorít a cieľov	2014	regionálna	www.mindop.sk	
Národnej stratégie regionálneho rozvoja Prešovského kraja	  2015	  regionálna	  www.vucpo.sk	
PHSR 2007-2015 a jeho vyhodnotenia (Obec Petrovany)	2015	miestna	www.petrovany.sk	
Územno-plánovacia dokumentácia	2015	miestna	www.petrovany.sk	
Programový rozpočet obce Petrovany 2015- 2017	2017	miestna	www.petrovany.sk	
Zdroj: vlastné spracovanie

Proces vypracovania PHSR bol zabezpečený nasledujúco:
- riadenie: externý spracovateľ vybratý na základe verejnej súťaže - pracovné skupiny:           
a)	hospodárska; 
b)	sociálna; 
c)	environmentálna,
- zapojenie verejnosti: 
a)	dotazníkový prieskum; 
b)	verejné prerokovanie PHSR 

Počas prípravy PHSR bol na webovom sídle a úradnej tabuli obce oznam o spracovaní PHSR s možnosťou žiadať viac informácií priamo od pracovníka OCU, prípadne s možnosťou kontaktovať externého spracovateľa PHSR. Pracovné skupiny sa podieľali na pripomienkovaní analytickej časti a spolupracovali pri tvorbe ostatných ťažiskových častí PHSR. Návrh PHSR bol na záver verejne prerokovaný v priestoroch OCU.
Formulár č. Ú 3 - Harmonogram spracovania PHSR
Rok	2015	2015	2015	2015	2016	2016	
Termín	VII	VIII	IX-XI	XI-XII	I	II	
Príprava zámeru	Príprava zámeru	Zámer v OZ	 	 	 	 	
Úvod,	 	 	 	 	 	 	
Analytická časť							
Strategická časť	 	 	 	 	 	 	
Programová časť	 	 	 	 	 	 	
Realizačná časť	 	 	 	 	 	 	
Finančná časť	 	 	 	 	 	 	
Záver	 	 	 	 	Finalizácia a predloženie do komisií a OZ	
Zdroj: vlastné spracovanie

Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce (PHSR) a Územný plán obce (UPNo), tvoria dva základné nástroje na riadenie obce. PHSR obce Petrovany je strednodobý rozvojový dokument spracovaný na obdobie 2015 – 2020 (s výhľadom do roku 2022), ktorý:
•	využíva potenciál, reálne príležitosti a navrhuje riešenia prioritných problémov a potrieb pre rozvoj obce,
•	vychádza a je plne v súlade s platným územným plánom obce v čase jeho platnosti, 
•	je flexibilným dokumentom s definovaním konkrétneho implementačného mechanizmu schopným reagovať na vonkajšie zmeny a prichádzajúce podnety,
•	berie do úvahy širšie okolie obce. 

Dokument rozvoja obce sa spracováva v súlade so zákonom č. 539/2008 Z.z. o podpore regionálneho rozvoja, ako aj v zmysle novely tohto zákona č. 309/2014 Z.z. s účinnosťou od 1.januára 2015. Podľa novely zákona o podpore regionálneho rozvoja sa rozvojový dokument nazýva Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce. 
Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce Petrovany na roky 2015 – 2020 s výhľadom do roku 2022 (PHSR) je výsledkom procesu aktualizácie predošlého Programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce Petrovany.

Časť PHSR – Stratégia rozvoja obce Petrovany pre roky 2015 – 2020, výhľadovo do roku 2022 obsahuje: 
a)	Východiská pre definovanie Stratégie rozvoja obce Petrovany 2015 – 2020 (2022).
b)	Víziu obce Petrovany 2022 ako realistickej predstavy stavu budúcnosti vo vybraných oblastiach rozvoja obce na konci platnosti rozvojového dokumentu. 
c)	Programy rozvoja obce jednotlivých oblastí rozvoja obce, ktoré definujú ciele rozvoja obce a indikátory výsledkov, opatrenia, súbor navrhovaných aktivít, indikátory výstupov.

Časť 1 (A): ANALYTICKÁ ČASŤ
Analytická časť PHSR prináša komplexné zhodnotenie a analýzu východiskovej situácie - aktuálneho stavu, v akom sa obec nachádza. Analytická časť PHSR zároveň obsahuje i odhad budúceho vývoja a prípadné riziká vo väzbe na relevantné stratégie. Analýza informácií, databáz, kvantitatívnych a kvalitatívnych dát odhaľuje i vnútorný potenciál územia a limitujúce faktory rozvoja obce.
Táto časť obsahuje:
•	kompletnú analýzu vnútorného prostredia na základe overeného súboru kvantitatívnych a kvalitatívnych dát (ďalej len „dátová základňa“) podľa jednotlivých oblastí vrátane finančnej a hospodárskej situácie, 
•	ex-post hodnotenie (realizácia existujúceho PHSR vrátane vyhodnotenia rozpracovaných investičných a neinvestičných projektov k 31. 12. príslušného roku), 
•	analýzu silných a slabých stránok územia, 
•	identifikáciu hlavných vonkajších faktorov rozvoja územia (výber hlavných faktorov), 
•	analýzu vplyvu vonkajšieho prostredia na vývoj situácie v území (zoznam), 
•	ex-post hodnotenie (realizácia existujúceho PHSR vrátane vyhodnotenia rozpracovaných investičných a neinvestičných projektov realizovaných na národnej, príp. regionálnej úrovni k 31. 12. príslušného roku), 
•	analýzu príležitostí a ohrození pre rast a rozvoj územia (posúdenie hlavných faktorov z hľadiska príležitostí a ohrození), 
•	analýzu väzieb územia, 
•	SWOT analýzu (súhrnná tabuľka, syntéza výsledkov), 
•	analýzu možných rizík a hrozieb, identifikáciu kritických oblastí rozvoja, 
•	identifikáciu východísk a možných riešení, 
•	odhad budúceho možného vývoja. 

1.	Analýza vnútorného prostredia
    Táto časť obsahuje kompletnú analýzu vnútorného prostredia na základe
    overeného súboru kvantitatívnych a kvalitatívnych dát (ďalej len „dátová základňa“) podľa jednotlivých oblastí vrátane finančnej a hospodárskej situácie.
Komplexná analýza súčasného stavu územia sa zostavuje na základe informácií získaných z relevantných zdrojov, t. j. štatistických údajov (ŠÚ SR, STATdat, Infostat, MOŠ...) a prieskumov. Je potrebné používať overiteľné údaje (údajová základňa), štatistickú klasifikáciu ŠÚ SR a skúsenosti expertov. Číselné údaje uvádzať v tabuľkách, resp. v grafoch v časových radoch (min. 5 rokov) s krátkym písomným komentárom. Údaje o hospodárstve územia uvádzať na maximálne možnej detailnej úrovni (v súčasnosti sú štatistické dáta dostupné do úrovne okresu) a zamerať sa aj na získavanie informácií a dát od všetkých miestnych aktérov vrátane podnikov (mäkké dáta).
Základné vymedzenie a poloha obce Petrovany
Územie obce Petrovany pozostáva z dvoch katastrálnych území a to Petrovany a Močarmany a je vymedzené ich katastrálnymi hranicami. Takto vymedzené územie má rozlohu 1 746 ha. Podrobne riešené územie je vymedzené hranicami zastavaného územia obce rozšírenými o plochy navrhované na bývanie, občiansku vybavenosť, výrobu, rekreáciu a siete technickej infraštruktúry.
Záujmové územie tvorí územie bezprostredne súvisiace s riešeným územím, majúcim prevádzkové a ekologické väzby, ochranné pásma a väzby na technickú infraštruktúru. Katastrálne územie obce je v dotyku s katastrálnymi územiami obcí Drienov, Žehňa, Záborské, Mirkovce, Drienovská Nová Ves, Kendice a Haniska. Z hľadiska širšieho územia je obec začlenená do administratívneho okresu Prešov a tým do územia Prešovského kraja.

Obrázok 1: Geografická poloha obce Petrovany

	Zdroj: vlastné spracovanie
Historicky obec nadväzuje v rámci sídelnej štruktúry a sociálnoekonomických aspektov na mesto Prešov, najmä z dôvodu dostupnosti aj keď nemajú spoločnú hranicu katastrov. Nachádza sa v jeho suburbannom pásme, čo vytvára vhodné podmienky pre umiestnenie aktivít najmä bytovej výstavby pre pokrytie záujmu mesta a tým aj dobrú možnosť vytvorenia kapacít ľudských zdrojov pre rozvoj výrobnej sféry. Limitujúcimi faktormi rozvoja obce sú ochranné pásma jestvujúcich a navrhovaných nadradených trás a zariadení dopravy a technickej infraštruktúry, ktoré majú ekonomicky pozitívny dopad na možný ďalší rozvoj obce, pretože sa nevyžadujú zvýšené investičné nároky na napojenie na tieto siete. Katastrom obce v jeho západnej časti v smere sever – juh prechádza diaľnica D 1, ktorej ochranné pásmo limituje využitie územia najmä z hľadiska hlukových pomerov. V severnej časti územia pripravovaná úprava diaľničnej trasy D1 v smere na Hanisku nemá zásadný vplyv na možnosti rozvoja obce. V priamom kontakte so západnou hranicou katastra obce prechádza železničná trať Košice – Prešov, ktorej hlukové pozadie má čiastočný vplyv na kataster obce. 

Technická a dopravná infraštruktúra
Obdobnými limitujúcimi prvkami v katastri obce je prívodný rad vodárenskej nádrže Starina východne od zastavaného územia obce, čiastočne intravilánom obce prechádzajúce elektrické vedenie veľmi vysokého napätia a jestvujúci vysokotlaký plynovod prechádzajúci katastrom Kendice s odbočkou pre zásobovanie obce Petrovany. Najnegatívnejší dopad na rozvoj obce má existujúce dopravné zaťaženie z komunikácie cesty 3445 prechádzajúcej centrálnou časťou zastavaného územia obce a diaľnica D1, čo predpokladá vytvorenie opatrení na elimináciu hluku. Nadregionálnym biokoridorom nachádzajúcim sa v alúviu vodného toku Torysy a jeho posilnením sa tieto nevýhody dajú využiť na zabezpečenie ochrany územia kompaktnejšou aktívnou zeleňou. PRO rieši využitie týchto daností pre rozvoj obce vrátane obcí, ktoré sú v priamom dotyku s katastrom obce Petrovany. Ide predovšetkým o obec Drienov. Je definované vhodné využitie ochranného pásma diaľnice D1, prepojenie na aktivity Drienovskej Novej Vsi a Hanisky ako aj pôvodné komunikačné prepojenie do územia (Záborské) nachádzajúceho sa východne od obce. 
Pôvodná urbanná štruktúra obce je charakterizovaná ako skupinovo-cestná dedina, ktorá sa rozvíjala pozdĺž cesty z Prešova do Drienova. Staršia zástavba je jednopodlažná, novšia je dvojpodlažná. Zväčša sa pôvodná zástavba nahradila novou. Neskôr sa zástavba rozširovala pozdĺž cesty a vznikajúcich miestnych komunikácií rovnobežne vedených s pôvodnými cestami. Rozširovaním obce vznikla dedinská ulicová zástavba. V súčasnosti sa centrálna časť obce – priestor pozdĺž základnej komunikácie prestavuje (park). Rozvojové plochy bývania PRO vymedzuje v severnej a južnej časti obce v priamej nadväznosti na jej zastavanú časť so snahou vytvoriť tak kompaktné sídlo. 
Plochy bývania obkolesujú občiansku vybavenosť na územiach s polyfunkčnou funkciou v jej centrálnej polohe čo je jednou z hlavných rozvojových zásad vytvárania urbanistickej kompozície obce, pretože v obci v minulosti nevzniklo prirodzené centrum – priestor charakterizovateľný ako jadro obce, ako aj potenciálne plochy pre umiestnenie zariadení občianskej vybavenosti v jej centrálnej časti. Tento charakteristický prvok hradských a potočných sídel nášho regiónu, je možné eliminovať zmenou funkčného využitia územia a jeho postupnou riadenou prestavbou. V riešení územného plánu obce sú rešpektované historicky vytvorené základné kompozičné osi koridoru rieky Torysa a jestvujúce koridory nadradeného komunikačného systému diaľnice D1 a cesty 3445. V centrálnej časti obce je prirodzenou dominantou výrazne priestorový rímskokatolícky kostol v panoráme obce v nadväznosti na park pri kaštieli.

Prírodné podmienky obce Petrovany
Obec Petrovany leží v subprovincii: Vnútorné Karpaty, v oblasti Lučenecko – Košická zníženina, v podoblasti Košická kotlina. Základná morfoštruktúra územia obce je Vrásovo - bloková fatranskotatranská morfoštruktúra s negatívnou morfoštruktúrou, priekopovými prepadlinami a morfoštruktúrnymi depresiami kotlín. Je to mierne teplá kotlina s ilimerizovanými pôdami a dubohrabinami. 
Riešené územie má monotónnu geologickú stavbu, typickú pre neogén. Východnú polovicu katastrálneho územia budujú neogénne súvrstvia ílov, slieňov a pieskov, ktoré sú prekryté sprašou. Pieskovcové vrstvy sú obyčajne 5-30 cm hrubé, ojedinele s lavicami do 50 cm. Ílovce tvoria v týchto vrstvách asi (25 %) sú sivé, vápnité. Západná časť katastra je kvartérnymi náplavmi štrkov a pieskov, ktoré sú prekryté sprašou. Alúviá vodného toku Torysa tvoria fluviálne sedimenty (piesčité štrky, hlinité štrky a hliny) kvartéru.
Územie obce patrí do 6. stupňa seizmického ohrozenia v hodnotách makroseizmickej intenzity. Seizmické ohrozenie v hodnotách špičkového zrýchlenia je v rozmedzí 1,30 - 1,59 m.s-2 na skalnom podloží pre 90% pravdepodobnosť nepresiahnutia počas 50 rokov t.z. periódu návratnosti 475 rokov. Najbližšie zaznamenané epicentrum v období počas rokov 1034 – 1994 so silou 3. – 4. stupňa epicentrickej seizmicity sa nachádza v oblasti Prešova.
Z celkového rádioaktívneho žiarenia, ktoré voľne pôsobí na obyvateľstvo, viac ako dve tretiny tvoria prírodné rádioaktívne zdroje. Najvážnejším prírodným zdrojom žiarenia je radón (222Rn) a jeho dcérske produkty. Dosiahnuté hodnoty objemovej aktivity 222Rn v pôdach v intervale 0 – 20 kBq.m-3 a koncentrácie 222Rn v podzemných vodách v intervale 20 – 50 Bq.l.-1 na území obce patria medzi najnižšie v rámci Slovenskej republiky.
Územie obce Petrovany tvorí Neogén východnej časti Košickej kotliny, kde sa územie obce nachádza je charakterizované medzizrnovou priepustnosťou. Kvantitatívna charakteristika prietočnosti a hydrogeologická produktivita v rámci územia obce je mierna (T = 1.10-4 – 1.10-3 m2 .s-1). S priemerným ročným špecifickým odtokom 10 l.s-1.km-2 . Hydrogeologické pomery územia sú určované charakterom geologickej stavby, klimatických pomerov a hydrogeologických podmienok. Kvartérne sedimenty obsahujú priaznivé polohy štrkov a štrkopieskov. Z týchto súvrství sú známe pramene artézskych vôd. Tieto pramene sú málo výdatné. Riešené územie patrí do základného povodia číslo 4 – 32 – 04 toku 
Pôdotvorný substrát tvoria fluviálne sedimenty stredných terás, proluviálne sedimenty so sprašovým krytom, ktorý je minerálne chudobný, čomu zodpovedá i kvalita pôd. Pôdy pod lesným krytom vznikli na nesúvislých plytkých stráňových a podstráňových sedimentoch na masívnych stratovulkanických útvaroch. Pôdy v západnej prevažne poľnohospodársky využívanej časti záujmového územia sú reprezentované skupinami fluvizemí v nive Torysy, hnedozemí, luvizemí a kambizemí. Pôdy v lesných komplexoch sú reprezentované kambizemami nenasýtenými, kambizemami nasýtenými, sprievodnými rankami, lokálne kambizemami oglejenými a sprievodnými pseudoglejmi.
V severnej časti obce sa nachádza skládka tuhého domového odpadu, ktorá slúžila aj pre desať obcí nachádzajúcich sa v zvozovom území a činnosť, ktorej bola ukončená v roku 2007. V súčasnej dobe prebieha jej rekultivácia.
V katastrálnom území obce Petrovany sa z národnej siete chránených území nenachádza žiadne chránené územie. Do katastra však zasahuje ochranné pásmo národnej prírodnej rezervácie Gýmešský jarok. Národná prírodná rezervácia Gýmešský jarok sa nachádza v katastrálnom území obce Drienov. Ochranné pásmo národnej prírodnej rezervácie je 100 m pás územia po vonkajšom obvode hranice chráneného územia a na jeho území platí 3. stupeň územnej ochrany.
Podľa Územného plánu VÚC Prešovského kraja a jeho zmien a doplnkov je katastrálne územie obce a jeho najbližšie okolie zaradené do priestoru ekologicky štandardného.
Kultúrno historické hodnoty obce Petrovany 
Na území obce Petrovany sa nachádzajú národné kultúrne pamiatky evidované v Ústrednom zozname pamiatkového fondu v registri nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok. Je to Rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla, evidovaný pod číslom 339/0, ktorý bol pôvodne postavený v 14. storočí ako gotický . V 17. storočí bol prestavaný a v roku 1716 obnovený. Ide o jednoloďovú stavbu s gotickým polygonálnym uzáverom, ktorý bol v 17. storočí zaklenutý valenou klenbou s lunetami. Klenba dosadá na konzoly v podobe krakorcov. Na severnej strane presbytéria sa nachádza sedlový gotický portál, vedúci do sakristie. Loď je zaklenutá tromi poľami pruskej klenby a bola dokončená v roku 1752. Na exteriéry sa nachádzajú oporné piliere a nad hlavným vstupom luisézny festón. 
Klasicistická kazateľnica pochádza z 2. polovice 13. storočia, parapet kazateľnice je zdobený reliéfmi evanjelistov v rokajových kartušiach.Veľmi cennou pamiatkou popri pôvodne gotickom rímskokatolíckom kostole je barokovo–klasicistický kaštieľ s priľahlým parkom, evidovanými pod číslom 338/1 – 2. Klasicistický kaštieľ je z roku 1756. Ide o dvojpodlažnú blokovú stavbu pozdĺžneho pôdorysu s dvoma nárožnými a jedným stredným rizalitom na čelnej fasáde, ktorá je členená pilastrami s iónskou hlavicou a oknami s ušnicovou šambránou, frontónmi a klenákom s mušľou v strede. Hlavný rizalit je zakončený tympanónom.
	Záhradná fasáda má oblý rizalit s malým balkónom. Nad vchodom do budovy je letopočet 1756, datujúci stavbu. Miestnosti kaštieľa sú zaklenuté pruskými klenbami s medziklenbovými pásmi a stredná časť kupolou. Strecha kaštieľa je manzardová. Rodina Klobušických dáva do poriadku zanedbaný majetok, ktorý bol v úpadku. Na mieste starého, vodnou priekopou ohradeného renesančného kaštieľa buduje pohodlný barokový kaštieľ r. 1757. Z priekopy, ktorú dá zasypať, ponecháva neveľký rybník. Po Františkovi Klobušickom ostávajú dvaja synovia: Anton Klobušický a Štefan Klobušický. Podľa testamentu majetok v Petrovanoch zdedil Anton Klobušický.Gróf Anton Klobušický sa v Petrovanoch často zdržiaval a bol kmotrom Samuela Petroczyho z Kendíc. Mária Terézia obidvom udeľuje r. 1756 grófsky titul, takže Anton Klobušický vyzdobil nový kaštieľ grófskym erbom, ktorý sa zachoval dodnes. Gróf Anton Klobušický dal k tunajšiemu kostolu pristaviť i krásnu barokovú vežu, jeho syn Žigmund daroval dva zvony: jeden váži 200 kg, druhý menom Urban 180 kg. 
Po poslednom majiteľovi z rodu grófov Klobušických kaštieľ kúpil MUDr. Vladimír Pospíšil, ktorý tu 13.10.1923 zriadil „Zdravotne sociálni ústav a detský chorobinec Dr. V. Pospíšila v Petrovjanoch u Prešova“. Po jeho služobnom odchode do Čiech ho od 01.02.1939 zveruje do správy sestier Kongregácie sv. Dominika a je tu umiestnených 165 chovancov. Od . 30.04.1947 sa zmenil názov ústavu na „Domov sociálnej služby“. Od 21.01.1951 prevzal ústav do správy Krajský národný výbor v Prešove, ktorý zrušil Pomocnú osobitnú školu a deti vystriedali chovanci s ťažkými formami oligofrénie. Od r. 1958 bol ústav premenovaný na „Ústav sociálnej starostlivosti pre dospelých“ a sestričky boli vyzlečené z rehoľného rúcha. Dňa 25.08.1994 došlo opätovne k zmene názvu na: „Ústav sociálnej starostlivosti MUDr. Vladimíra Pospíšila v Petrovanoch“. Ten fungoval až do konca roku 2009, kedy svoju činnosť ukončil a od r. 2010 sa presťahoval do Sabinova. Petrovany januárom 2010 prišli naraz o 100 obyvateľov.
Ľadovňa sa nachádza v areáli parku prislúchajúceho ku kaštieľu a evidovaná v zozname pamiatkového fondu pod. č. 338/2 a bola vybudovaná v období baroka – 2. pol. 18. stor. Je situovaná v miernom svahu budovaná na spôsob zaklenutej pivnice s historickou krovovou konštrukciou severozápadne od hlavnej budovy. Koncom 19. storočia boli dobudované ďalšie hospodárske, prevádzkové objekty čím sa pozmenila celková dispozícia nádvoria. Kaštieľ a hospodárske budovy rozčleňovali areál na relatívne samostatné časti. Nádvorie so vstupom vo východnej časti, hospodárske objekty v západnej časti, ovocný sad v severozápadnej časti a okrasná časť v južnej a centrálnej časti.

Z pôvodnej architektúry roľníckeho domu sa zachoval rodinný dom číslo 301, z ktorého vplyvom poveternostných podmienok sa časť domu zrútila. Pozornosť si zaslúžia aj dva voľne stojace kríže a dve kaplnky sv. Floriána a sv. Jána Nepomuckého na území obce a v severnej časti obce uctievané pamätné miesto zjavenia Panny Márie, ktoré sú vždy pamätníkmi miestnych udalosti v histórii obce a aj keď nie sú zapísané v zozname pamiatkového fondu kultúrnych pamiatok sú súčasťou kultúrneho dedičstva obce a ako takým je im potrebné venovať primeranú ochranu a zveľaďovanie.
Rozmach technickej kultúry značne urýchlil a posilnil nový etnický živel – Kelti (5. – 0. storočie pred Kristom). Na naše územie prišli s vyspelou tzv. laténskou kultúrou (La Téne) zo Švajčiarska. Boli vynikajúci spracovatelia a obrábatelia železa a iných kovov. Po nich tu ostali vzácne „Keltské mohyly“.
V obci sú dva cintoríny. Jeden je v miestnej časti Močarmany, druhý je na vyvýšenom mieste uprostred dediny. Na petrovianskom cintoríne postavili dom nádeje. Okrem týchto dvoch cintorínov sa v extraviláne obce Petrovany (časť Močarmany) nachádzajú ruiny židovského cintorína.
Na riešenom území obce sa nachádza sedem archeologických lokalít evidovaných Archeologickým ústavom Slovenskej akadémie vied v Nitre. Krajský pamiatkový úrad v Prešove na základe dosiaľ evidovaných archeologických lokalít určil územia s predpokladanými archeologickými nálezmi: 
•	historické jadro obce Petrovany – územie s predpokladanými archeologickými nálezmi (1. písomná zmienka k roku 1304) 
•	historické jadro obce Petrovany m. č. Močarmany – územie s predpokladanými archeologickými nálezmi (1. písomná zmienka k roku 1382).

Archeologické výskumy ukazujú, že obec Petrovany bola obývaná už od začiatku mladšej doby kamennej (neolitu), t. j. asi 5000 rokov pred kresťanským letopočtom (pred Kristom). Neexistujú priame doklady o tom (V. Budinský – Krička, J. Koma), či na tomto území už žili ľudia v staršej dobe kamennej(paleolite), ale sú na to doklady z územia Prešova, Švábov, Drienova. V údolí riečky Delňa sa našiel kel a zub z mamuta, čo ukazuje, že lovné zviera mamut žil na tomto území v staršej dobe kamennej. Územie bolo obývané obyvateľstvom, ktoré žilo na nízkom civilizačnom stupni. Živilo sa lovom zvierat, rybolovom a zberom lesných a poľných plodín. 
Keramické nálezy z údolia Torysy svedčia, že v kultúre sa obyvateľstvo stredného toku Torysy orientovalo na bukovohorskú kultúru, ktorá bola výsledkom tvorivej činnosti ľudí žijúcich v Bukových horách (Maďarsko). Obyvatelia bukovohorskej kotliny(doba neolitu) položili základy trvalého osídlenia. Obydlia vtedajších ľudí boli kolové, t. j. z hrubých kolov husto vedľa seba vbité do zeme. Mali obdĺžnikový pôdorys. Pokryté boli doskami, ktoré prikryli rákosím, neskôr slamou. 
Na konci mladšej doby kamennej prechádza vtedajšie ľudstvo prerodom. Skrocuje zvieratá, udomácňuje ich a prechádza na obrábanie pôdy, pestuje obilie a iné konzumovateľné plodiny (bôb, hrach, pšenica, jačmeň). Poľnohospodárstvo bolo primitívne. Jediným obrábacím nástrojom na kyprenie pôdy boli opracované kamenné motyky a drevené rydlá. Obilie drvili medzi dvoma kameňmi v hlinených vypaľovaných zásobniciach. 
Na prelome tretieho a druhého tisícročia pred Kristom prichádza na naše územie, pravdepodobne z juhu, ďalšia skupina obyvateľstva, ktorú archeológovia nazývajú kanelovanou kultúrou (podľa žliabkovej výzdoby nádob). Títo obyvatelia zdokonalili chov dobytka a iných domácich zvierat, využívali dobytok na obrábanie pôdy.
Doba bronzová (1800-700 pred Kristom) je u nás poznačená prílivom ďalšieho etnického živlu, ktorý prišiel z juhu. Išlo pravdepodobne o výbojné kmene, pretože sa po nich zachovalo značné množstvo bojových bronzových  sekier a kopijí. Podľa archeológov bola celá toryská kotlina už husto osídlená. Najrevolučnejšie rozhranie v technickom vývoji ľudstva bolo objavenie železnej rudy a zhotovovanie železných pracovných nástrojov i bojových zbraní. Bolo to v 7.-5. storočí pred Kristom.
Rozmach technickej kultúry značne urýchlil a posilnil nový etnický živel – Kelti (5. – 0. storočie pred Kristom). Na naše územie prišli s vyspelou tzv. laténskou kultúrou (La Téne) zo Švajčiarska. Boli vynikajúci spracovatelia a obrábatelia železa a iných kovov. Vyspelá keltská kultúra bola na našom území posilnená ďalšou vyspelou kultúrou – rímskou (1. – 5. storočie po Kristovi). V. Budinský-Krička hovorí, že vyspelá rímska kultúra ovplyvnila kultúrnu úroveň nášho obyvateľstva.

Demografia obce Petrovany 
Územnosprávne členenie riešeného územia:
Územná jednotka	Rozloha v km2	Počet obyvateľov
K 31.07.2013	Hustota obyvateľstva na km2	Počet
 obcí	

Obec Petrovany	17,46	1 849	105	1	

Okres Prešov	934,00	171 202	183	91	

Prešovský kraj	8 974,00	818 916	91	665	

Slovenská republika	49 034,00	5 415 949	110	2 908	
	Zdroj www.susr.sk

Riešené územie zaberá 1,87 % z celkovej plochy okresu Prešov, pričom počet trvalo žijúcich obyvateľov k 26.5.2001 predstavoval 1,05 % z celkového počtu obyvateľov okresu. Obec Petrovany patrí v rámci okresu Prešov do skupiny stredne veľkých obcí. Hustota obyvateľstva v riešenom území je výrazne nižšia ako dosiahnutá hodnota v okrese Prešov patriacom medzi okresy s najvyššou hustotou obyvateľstva v rámci Slovenskej republiky, ale vyššia ako zaznamenané hodnoty v rámci Prešovského kraja.

Retrospektívny vývoj počtu obyvateľstva v obci Petrovany 1869 – 2005:
Rok	1869	1890	1910	1930	1950	1970	1991	1996	2001	2005	
počet obyvateľov	1219	1004	1028	1028	1349	1422	1605	1646	1696	1801	
	Zdroj: vlastné spracovanie

Od začiatku sledovaného obdobia od roku 1869 do roku 1910 mal demografický vývoj obyvateľstva klesajúcu tendenciu, do roku 1930 bol ustálený, po roku 1930 do roku 1991 mal stúpajúcu tendenciu, pričom medzi rokom 1970, najmä okolo roku 1991 sa nárast počtu obyvateľov v obci zdvaapolnásobil, čo odráža zmenu ekonomických pomerov v spôsobe obživy, najmä aktivity obyvateľstva v súvislosti s rozvojom ekonomického centra, ktorého súčasťou obec bola. Od roku 1991 krivka vývoja počtu obyvateľov osciluje okolo hranice 1650 – 1690 obyvateľov čo charakterizuje istú ustálenosť záujmu obyvateľov o bývanie v prímestskej oblasti a so záujmami v ekonomickom centre.

Predpokladaný nárast počtu obyvateľov
Obec/rok	2015	2020	2025	
Nárast	-	405 – 455	335 – 365	
Spolu	1 894	2 206 – 2 256 	2 541 – 2 621	
Zdroj www.susr.sk

Trvale bývajúce obyvateľstvo podľa veku v obci Petrovany:
Pohlavie	Počet obyvateľov spolu 	Počet obyvateľov vo vybraných vekových skupinách (absolútne)	
		0-2	3-5	6-14	15-18	0-17	18+	15-49	50+	85+	
Spolu	1 858	55	85	201	84	408	1 450	957	560	18	
Muži	915	31	45	101	41	211	704	481	257	5	
Ženy	943	24	40	100	43	197	746	476	303	13	
Zdroj www.susr.sk

Podľa sčítania obyvateľov, domov a bytov mala obec Petrovany 1 894  trvale bývajúcich obyvateľov, z toho 22 % v predproduktívnom, 68 % v produktívnom a 10 % v poproduktívnom veku na celkovom počte obyvateľov.

Pohlavie	Počet obyvateľov spolu 	V tom vo vekovej skupine (absolútne)	
		0-4	5-14	15-19	20-34	35-49	50-64	65-79	80-89	90-99	
Spolu	1 858	109	232	113	468	376	330	175	47	4	
Muži	915	54	123	55	234	192	171	70	15	1	
Ženy	943	55	109	58	234	184	163	105	32	3	
Zdroj www.susr.sk

Trvale bývajúce obyvateľstvo podľa ekonomickej aktivity v obci Petrovany:
Trvalo bývajúce obyvateľsto spolu	Ekonomická aktivita	
	Pracujúci (okrem dôchodcov)	Pracujúci dôchodcovia	Osoby na materskej a rodičovskej dovolenke	Nezamestnaní	Študenti stredných a vysokých škôl	Osoby v domácnosti	Dôchodcovia	Deti do 16 rokov	Nezistené	Z toho ekonomicki aktívni	
1849	626	21	47	252	136	17	324	362	64	1029	
Zdroj: vlastné spracovanie

Podľa sčítania obyvateľov, domov a bytov v obci je ekonomicky aktívnych 1 029 obyvateľov čo predstavuje 56 % z celkového počtu obyvateľov obce.

Prognóza prirodzeného vývoja počtu obyvateľov v obci Petrovany do roku 2025:
Rok:	2001	2005	2010	2015	2020	2025	
počet obyvateľov: 	1696	1801	1809	1894	2185	2289	
Zdroj: vlastné spracovanie

Pri prognóze vývoja počtu obyvateľov do roku 2015 v obci Petrovany sa vychádza z predpokladaného prirodzeného prírastku a využitím exponenciálnej funkcie, ktorá vychádza z teoretických úvah o stabilnej populácii a z doterajšieho celkového pohybu obyvateľstva. Predpokladaná miera rastu populácie (celkový pohyb obyvateľstva) je 10 ‰ za rok. Prognóza predpokladaného prirodzeného prírastku od roku 2005 do roku 2015 v obci je 285 obyvateľov.

Vzhľadom na zámer navrhnúť v súlade s hlavnou funkciou obce nové plochy na bývanie najmä pre obyvateľstvo s ekonomickými záujmami v meste Prešov predpokladá sa migračný prírastok + prirodzený prírastok od 740 do 820 obyvateľov do roku 2015. Pri spracovaní prognózy vývoja obyvateľstva sa vychádza z týchto predpokladov:
•	predpoklady ekonomickej stability v štáte a tým ochota mladých ľudí zakladať rodiny, 
•	zvyšovanie ekonomickej gravitácie centra kraja,
•	nedostatok disponibilných plôch pre výstavbu v Prešove pre solventných obyvateľov,
•	výhodná poloha pre bývanie vo vzťahu dostupnosti vyšších služieb,
•	dostupná oblasť pre rekreáciu,
•	ľahký prístup k hlavným dopravným tepnám.

Výhľadový počet obyvateľov:
Obec/rok	2015	2020	2025	
Nárast	-	405 – 455	335 – 365	
Spolu	1801	2 206 – 2 256 	2 541 – 2 621	
Zdroj: vlastné spracovanie

Pri predpoklade, že cca 60 % obyvateľov bude k návrhovému obdobiu v roku 2015 v produktívnom veku, bude to približne 1 548 obyvateľov. S predpokladom, že cca 50 % obyvateľov bude ekonomicky aktívnych, tzn. 774 obyvateľov, pri zohľadnení migrácie za pracovnými príležitosťami, priamo v obci je potrebné zabezpečiť cca 40 % pracovných príležitostí tzn. spolu 310 pracovných miest. PRO podľa demografickej prognózy predpokladá vytvoriť 258 pracovných príležitosti v jednotlivých druhoch občianskej vybavenosti, to znamená nárast o 132 nových pracovných miest. 
V rámci rozvoja výroby, predovšetkým priemyselných parkov je predpoklad viazania 600 – 800 pracovných príležitostí, ktoré bude nutné definovať podrobnejším dokumentom po vstupe konkrétneho investora do územia. Ďalšie pracovné príležitosti by mali byť vytvorené v poľnohospodárstve, kým aj naďalej je potrebné rátať s tým, že veľká časť ekonomicky aktívnych obyvateľov obce bude za prácou dochádzať predovšetkým do Prešova.
Obyvateľstvo v obci Petrovany z hľadiska národnostného zloženia je takmer jednoliate slovenskej národnosti, časť obyvateľov sa hlasí k iným národnostiam a rómskej národnosti. Štatistický údaj nevystihuje skutočný podiel rómskeho etnika na národnostnom zložení obyvateľov obce.

Vzdelanie / Školstvo 
Pre školopovinné deti obce slúži 9-triedná základná škola s telocvičňou a školským dvorom má veľkosť pozemku 25 212 m2. Budova školy má možnosť nadstavby. Študenti vyšších ročníkov navštevujú stredné školy prevažne v meste Prešov. Materskú školu s detským ihriskom o výmere cca 2 930 m2. Je tam zriadená počítačová miestnosť, rómske komunitné centrum, masér a fitnes
Objekt materskej školy k návrhovému roku 2015 má vhodné podmienky pre zabezpečenie potrieb budúceho rozvoja obce. Z výpočtu potrieb základnej vybavenosti územného plánu nevyplýva potreba do roku 2015 na väčší školský pozemok. Potrebné vyučovacie priestory základnej školy o výmere 4 915,5 m2 je možné vyriešiť možnou nadstavbou. Školopovinné deti vyšších ročníkov budú aj naďalej navštevovať stredné školy v meste Prešov a kraja. V obci je potrebné v budúcnosti zriadiť školské stredisko záujmovej činnosti. To by malo byť zriadené v priestoroch základnej školy.

Kultúra a osveta 
Sídlo sa vyznačuje kultúrnou tradíciou, sídelnou identitou a vysokou mierou vzdelanosti a lokálneho patriotizmu. Má kultúrny dom so sálou s 200 sedadlami a javiskom o rozmeroch 12 x 7 m a knižnicou, ktorá má 1000 kníh. Sociálny priestor je priehľadný v porovnaní s prostredím v mestských sídlach. Prejavuje sa vzájomná kooperácia komunity, v ktorej popredí sú osobnosti nadregionálneho a celorepublikového významu, okrem historických a kultúrnych dejateľov. Zhromažďovacie priestory sú na plochách futbalového ihriska a základnej školy. Na území obce je rímskokatolícky kostol pre cca 200 návštevníkov a rímskokatolícky farský úrad. V obci sa nachádza evanjelická modlitebňa so zvonicou filiálky Prešov. V severovýchodnej časti obce sa nachádza pútnické miesto Zjavenia panny Márie.
Kultúrny dom s počtom 200 sedadiel a priľahlým pozemkom s dostatočnou výmerou je postačujúci aj pre budúci rozvoj obce. 
Petrovianský kroj znamenal najmä v minulosti oblečenie dedinských ľudí, ktorí sa zaoberali roľníctvom a pastierstvom. Krojovaných mužov v obci už nenájdeme, najstaršia ženská generácia sa oblieka do kroja, ktorý je na rozdiel od minulosti značne zmenený.
Z Petrovian pochádzajú alebo v Petrovanoch pracovali folkloristi Dezider Jinda, učiteľ i organista, Ondrej Vargečko, učiteľ i organista, Juraj Varga, učiteľ a manažér folklórneho súboru Šarišan, Imrich Mirko, učiteľ i organista. Vo východoslovenskom regióne bola známa rómska ľudová kapela „Mačo“ /Németh Mikula Ján/. Hrali na svadbách a svadobníci si ich pochvaľovali, bol o nich veľký záujem. V Mačovej rómskej kapele hrali jeho štyria synovia /Ďula, Milanko – druhé husle/, Michal /basa/, Baleke /bicie/, Riški bol kontráš a Berti Horváth saxafonista. Jozef Sabolčík hral na „večarkoch“ na harmonike. Dobrými spevákmi boli Jozef Nemec, Ján Sopko, Ladislav Vargečko a  Andrej Vargečko.
Folkloristom osobitného typu bol petroviansky rodák Jožko Príhoda / nar. 1931/. Už v ľudovej škole pôsobil zamatovým hlasom na učiteľa Dezidera Jindu. Vystupoval ako sólista na mnohých slávnostiach, spieval na „večarkoch“, miloval ľudovú pieseň. Ako vojak základnej služby sa konkurzom dostal do Vojenského umeleckého súboru /VUS/ v Bratislave. Spolu s ním sa do VUS dostal i Ondrej Vargečko. Po vojenčine nastúpil do prešovského divadla. Po zrušení spevohry odišiel do Podduklianskeho ukrajinského ľudového súboru /PUĽS/ v Prešove, kde pôsobil ako sólista do smrti /1987/. Slovenský rozhlas vlastní jeho nahrávky /cédečká/ piesní. Je zberateľom archívnych notových zápisov piesní, z ktorých čerpajú viacerí folkloristi. 
V súčasnej dobe v obci pôsobia dva folklórne súbory a to FS Jožka Príhodu, a FS Petroviančan, ktorý vznikol odčlenením časti účinkujúcich zo súboru Jožka Príhodu.

Telovýchova a šport 
Na posilnenie telesnej kondície sa človek venuje športu. Rozvoj telesnej zdatnosti sa uskutočňoval telovýchovnou činnosťou najmä u mladých občanov obce. Najmasovejším športom bol v Petrovanoch futbal. V roku 2000 vyšla publikácia TJ Zlatý klas Petrovany pri príležitosti 50 rokov futbalu a športu 1950 – 2000. Publikáciu redakčne pripravili Ing. Milan Zusko, Mgr. Miroslav Sopko, starosta obce. V kapitole Stručný prehľad histórie futbalu podľa rozprávania Ladislava Jacka a Ing. Milana Zuska sa hovorí aj o neorganizovanom futbale, ktorý sa hral s primitívnymi loptami /rentuvky/ zhotovenými z klobúkov a čiapok. Pretože spomenutá publikácia uvádza podrobné mená hráčov, funkcionárov, trénerov atď., nepokladáme za potrebné futbalovú realitu v tejto publikácii opakovať.
Roku 2000 z iniciatívy miestneho farára a za spolupráce obecného úradu na čele so starostom sa dokončilo na farskej záhrade tenisové ihrisko. Predsedom klubu je Ing. Peter Kolenič, členovia sú Ing. Matúš Sopko, František Nemec, Imrich Pastier a František Kovaľ. Roku 2002 sa dokončila prístavba telocvične pri základnej škole.
Opäť pomohlo obecné zastupiteľstvo so starostom a jeho zástupcom. Vďaka telocvični žiaci, ktorí odchádzajú na stredné školy, nemajú s cvičením ťažkosti. Na rytmické gymnastické cvičenie aerobik začali chodiť aj ženy obce. Muži pravidelne navštevujú telocvičňu v sobotu večer. Solídnu úroveň vykazuje aj stolnotenisový klub žiakov základnej školy pod vedením učiteľky Mgr.Eleny Faixovej, ktorá s nimi pracuje v telocvični. V roku 1981 bol založený hokejový oddiel. Jeho činnosť trvala iba krátko, pretože náklady na  výstroj, cestovné /hralo sa v Prešove/ boli veľmi vysoké, a teda pre oddiel i obec neúnosné. Roku 1980 sa začal stavať športový areál Dolina. Stavba bola zastavená.
V rámci telovýchovy a športu občanom obce v súčasnosti slúžia plochy futbalového ihriska TJ Petrovany o výmer cca 6 590 m2 pri základnej škole a asfaltové ihrisko na basketbal. V areáli materskej školy je mini ihrisko s umelým povrchom na futbal a detské ihrisko Na fare sú tenisové kurty. Tieto plochy majú výmeru cca 17 300 m2 .

Zdravotníctvo 
V súčasnosti zdravotnícke služby pre obyvateľov obce sú zabezpečené praktickým, detským a zubným lekárom, ktorí ordinujú na celkovej ploche cca 3 600 m2 . Súčasné kapacity sú v súčasnosti postačujúce. Funguje tu ešte Agentúra domácej ošetrovateľskej starostlivosti, denný stacionár pre seniorov, lekáreň, terénnu opatrovateľskú službu vykonáva DSS a domov dôchodcov.
Z orientačného výpočtu potrieb základnej vybavenosti výpočtu vyplýva, že pre potreby obyvateľov obce k návrhovému roku 2015 je potrebné zabezpečiť služby základnej primárnej zdravotníckej starostlivosti s piatimi lekárskymi pracoviskami čo predstavuje 10 pracovných miest. Ich zriadenie v obci pri očakávanom náraste počtu obyvateľov je potrebné aj napriek blízkosti samotného mesta Prešov. 

Sociálna starostlivosť 
Na území obce sa nachádza Dom sociálnych služieb a domov dôchodcov sv. Dominika s kapacitou 20 miest. Rozvoz jedál pre dôchodcov je zabezpečený z vývarovne ACEM so sídlom v Močarmanoch.

Správa, ekonomika a vybavenosť obce 
Terajšie odbytové plochy maloobchodnej siete tvoria predajňa potravín COOP Jednota Petrovany, širokosortimentná predajňa FRESH a predajňa Kočiš. Táto sieť je pre výhľadovú veľkosť obce nepostačujúca hlavne pre časť Močarmany. Druh a kapacita v službách dočasného občerstvenia je podmienená realizáciou ďalších významných aktivít v území, predovšetkým v novo navrhovaných areáloch na území obce určených na kultúrno spoločenské akcie..
Terajšia výmera odbytových plôch verejného stravovania v reštaurácií Petrovany o výmere cca 360 m2 , je pre výhľadovú veľkosť obce vo verejnom stravovaní postačujúca.

V obci sa v súčasnosti ubytovacie služby neposkytujú.
V súčasnosti nevýrobné služby v obci sú zabezpečované v súkromných priestoroch jednotlivých podnikateľských sobjektov. V obci sa nachádza jedna fotoslužba Erik foto, 2x kaderníctvo, kvetinárstvo, masér, drevospracujúca výroba Drevotech – Štefan Hnát, Top plyn, MOKUVOPLYN a FEGIMO – nákladná doprava, nákladná doprava FESAB . Obec využíva inštitút malých obecných služieb. Pohrebné služby v obci sú zabezpečované samotnou obcou formou živnosti na dvoch cintorínoch. Na cintoríne Petrovany o výmere cca 10 270 m2 , a cintoríne Močarmany o výmere cca 4 280 m2 .
Rozsah, druhovosť a kapacity potrieb vybavenosti nevýrobných služieb s ohľadom na blízkosť mesta Prešov a na nové spoločensko-ekonomické podmienky nástrojmi územného plánovania nemožno stanoviť, sú závislé od ponuky a dopytu obyvateľov obce.
V súčasnosti výrobné a opravárenské služby v obci zabezpečuje stolárska výroba, výroba nábytku firmy INDOOR, Klampiarska dielňa a stredisko údržby diaľnic v severnej časti obce, kamenárstvo a výroba pomníkov Kazimír.
Pri usmerňovaní územného rozvoja obce je tieto aktivity možno umiestňovať predovšetkým v nadväznosti na plochy výroby (priemyselné zóny), vo výrobno skladovacom areáli – Juh, v areáli hospodárskeho dvora v severovýchodnej časti obce, v navrhovanom území severne od tohto hospodárskeho dvora a v Údržbárskom centre pre zariadenia cestovného ruchu vo východnej časti obce.
Druhovosť a kapacity potrieb vybavenosti výrobných služieb budú postupne vyplývať z podnikateľských plánov jednotlivých subjektov.
V katastri obce, v priestore južne od miestnej časti Močarmany sa nachádzajú dobývacie priestory „Močarmany“ a „Močarmany I“, tehliarskych hlín, ktoré sa spracovávajú v spoločnosti LEIER, ktorej výrobný program je zameraný prevažne na produkciu tehál. Vo výrobnom procese využívajú najmodernejšie technológie v strednej európe. Riešenie územného plánu obce nezasahuje novými aktivitami do týchto priestorov, ale na vyťažených plochách sú po príslušných úpravách vhodné podmienky pre umiestnenie ďalších výrobných zariadení PRO obce Petrovany 31 ťažobnej firmy Leier – internacionál, ktorá uskutočňuje aj finálnu výrobu tehliarskych výrobkov. Postup ťažby sa riadi osobitným režimom ťažiarenskej spoločnosti a je kontrolovaný Banským úradom v Košiciach, ktorý zabezpečuje ochranu výhradných ložísk tehliarskych hlín.
Poľnohospodársky pôdny fond v extraviláne obce Petrovany bol využívaný v rámci podniku Poľnohospodárskeho družstva Petrovany. Po krachu tohto podniku prebrali pozemky do užívania nasledovné podniky: Poľnohospodárske družstvo Lemešany s.r.o., Agroko s.r.o. Ján Komár, Uniprodukt s.r.o. - Rimáková a SHR Kapráľ, SHR Harčár, SHR Ondrej Kolenič, SHR Ján Srokovský. Z celkovej výmery 1178 ha je 887 ha ornej pôdy, 55 ha tvoria ovocné sady a 236 ha sú lúky a pasienky, 43 ha tvoria vodné toky a rybník, kde bola pôvodne ťažba štrku. V osevnom postupe dominovali obilniny vrátane kukurice na zrno, repka ozimná, zemiaky a na zvyšku ornej pôdy sú pestované krmoviny. Poľnohospodárska výroba je v súčasnosti determinovaná finančnými prostriedkami najmä na intenzifikačné vstupy do pôdy. 

V súčasnosti živočíšna výroba stagnuje. Pre toto územie s takto definovanou výrobou prislúcha hygienické ochranné pásmo široké 100 m od oplotenia pozemkov. Na území obce sa nachádza sídlo urbariátu Močarmany a sídlo urbariátu Petrovany. Najcennejšie ucelené plochy ornej pôdy je potrebné ponechať na intenzívnu rastlinnú výrobu a roztrieštené plochy ornej pôdy navrhnúť na využitie pre pestovanie netradičných plodín. Východne od hospodárskeho dvora je riešené hospodársko-rekreačné zariadenie – Ranč.
Lesné porasty na území obce Petrovany tvoria jeden ucelený komplex na východ od obce, ktorý je súčasťou predhoria Slanských vrchov. Lesný hospodársky plán pre Lesný hospodársky celok Kokošovce je platný do roku 2019 V obci je evidovaných 335 ha lesa v lesnom pôdnom fonde, ktorých vlastníkom sú Lesy Slovenskej republiky v užívaní Lesov Prešov š.p. a súkromné lesy vrátené v reštitúcii spravuje lesný hospodár.
Na území obce sa plochy výroby a skladov nachádzajú na bývalom hospodárskom dvore v severovýchodnej časti obce, ďalej v areály LOGISTICKÉHO CENTRA PETROVANY, v severnej časti obce a v tehelni v južnej časti obce. V obci sa pôvodná remeselná výroba nezachovala.
Priamo v území obce sa rekreačné priestory a zariadenia cestovného ruchu nenachádzajú. Situovanie ubytovacích kapacít cestovného ruchu priamo v zastavanom území obce je spojené s využívaním miestnej infraštruktúry a tam lokalizovaných stravovacích, pohostinských, obchodných iných doplnkových služieb turistickými návštevníkmi.
Mimo zastavané územie obce Petrovany sa využíva lokalita bývalého štrkoviska na rekreačné účely, s možnosťou využitia pre dennú rekreáciu v nadväznosti na navrhované plochy výroby a skladov. Zariadením statickej rekreácie je v juhovýchodnej časti Močarman plocha záhradkárskej osady RUŽA. Plochy rekreácie sú riešené popri vodnom toku Torysa s využitím nadregionálneho biokoridoru.
Prínosom pre rozvoj turistiky na území obce je dostupnosť niektorých cyklistických ciest, akými sú Karpatská cyklocesta – I a II. etapa, z cesty 1/68, Toriská a Slanská cyklomagistrála a Cyklotrasa povodím Svinky.
Na území obce je niekoľko zaujímavých miest s dobrými výhľadmi na obec ale aj na širšie okolie a to predovšetkým z lokalít Kaparču, Martinov kút, Lesy na juhovýchode územia a z lokality Mladá chrasť na východe územia s panoramatickými výhľadmi. Najkrajší výhľad na okolie je z vodojemu na východnej strane nad obcou.
V obci pôsobí poľovnícke združenie „Svornosť“ 
V súčasnosti vo sfére správy a riadenia pôsobí obecný úrad s ôsmimi administratívnymi pracovníkmi. Na území obce je tiež pošta s listovou, balíkovou a telefónnou službou s tromi pracovníkmi. Požiarnu ochranu obce zabezpečuje dobrovoľný hasičský zbor s vlastnou požiarnou zbrojnicou. Požiarna ochrana je zabezpečená s terajšími 25 členmi dobrovoľného hasičského zboru a jestvujúcou hasičskou technikou v hasičskej zbrojnici o výmere cca 70 m2.
Je potrebné uvažovať s potrebným plošným rozšírením, ktoré by malo spĺňať napočítané plošné parametre. Základné služby policajnej ochrany obyvateľov obce teraz zabezpečuje Polícia Drienov, ktorá je aj pre budúci nárast obce postačujúca.

Zhodnotenie súčasného stavu územia 
Analytická časť PHSR prináša komplexné zhodnotenie a analýzu východiskovej situácie - aktuálneho stavu, v akom sa obec nachádza. Analytická časť PHSR zároveň obsahuje i odhad budúceho možného vývoja a prípadné riziká vo väzbe na relevantné stratégie. Analýza informácií, databáz, kvantitatívnych a kvalitatívnych dát odhaľuje i vnútorný potenciál územia a limitujúce faktory rozvoja obce. S cieľom naplnenia vyššie uvedeného účelu analytickej časti, spracoval riadiaci tím analýzu vnútorného a vonkajšieho prostredia. Komplexná analýza aktuálneho stavu bola zostavená na základe informácií dostupných z relevantných zdrojov a databáz. Zoznam použitých dát je uvedený v nasledujúcej tabuľke. 
Zoznam použitých kvantitatívnych a kvalitatívnych dát	
Oblasť dát /téma	Zdroj dát	Webová stránka	
Demografia	Štatistický úrad SR	www.statistics.sk	
	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny	www.upsvar.sk	
	POSK	www.vucpo.sk	
	Obecná databáza	N/A	
Bývanie	Štatistický úrad SR	www.statistics.sk	
	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny	www.upsvar.sk	
	POSK	www.vucpo.sk	
	Obecná databáza	N/A	
Školstvo a vzdelávanie	Štatistický úrad SR	www.statistics.sk	
	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny	www.upsvar.sk	
	POSK	www.vucpo.sk	
	Obecná databáza	N/A	
Zdravotníctvo	Štatistický úrad SR	www.statistics.sk	
	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny	www.upsvar.sk	
	POSK	www.vucpo.sk	
	Obecná databáza	N/A	
Sociálna starostlivosť	Štatistický úrad SR	www.statistics.sk	
	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny	www.upsvar.sk	
	POSK	www.vucpo.sk	
	Obecná databáza	N/A	
Ekonomická situácia	Štatistický úrad SR	www.statistics.sk	
	Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny	www.upsvar.sk	
	POSK	www.vucpo.sk	
	Obecná databáza	N/A	
Technická infraštruktúra a vybavenosť	Štatistický úrad SR	www.statistics.sk	
	Ministerstvo životného prostredia SR	www.minzp.sk	
	POSK	www.vucpo.sk	
	Obecná databáza	N/A	
	Zdroj: vlastné spracovanie

Analýza projektovej pripravenosti 
Účelom formulára A 4 Ex-post hodnotenie – stav projektovej pripravenosti, ktorý sa nachádza v prílohách PHSR, je analyzovať súčasný stav pripravenosti investičných zámerov a možností ich financovania z rôznych zdrojov vrátane hodnotenia ich príspevku k rastu alebo rozvoju územia, tvorbe nových pracovných miest a k zlepšeniu kvality života obyvateľov obce Petrovany. Formulár A 4 Ex-post bol vypracovaný riadiacim tímom na základe potrieb obce Petrovany. V rámci formulára bol vypracovaný zoznam projektových zámerov, ktoré sú súčasťou programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce na roky 2014-2020 (2022).
Formulár A 4 Ex-post hodnotenie – stav projektovej pripravenosti je súčasťou prílohy

2.	Analýza vonkajšieho prostredia
Vonkajšie prostredie je podmienené predovšetkým prenosom odporúčaní z úrovne Európskej únie do legislatívy a exekutívy Slovenskej republiky, následne do riadiacich úrovní na regionálnej a miestnej úrovni. V tomto smere treba rešpektovať predovšetkým stanovisko Európskej komisie v odporúčaní COM 2014 426 k programu stability Slovenska pre prijatie opatrení v rokoch 2014-2015:
1.	Po náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na vznikajúci rozdiel 0,3 % HDP v porovnaní s požiadavkami Paktu stability a rastu na základe prognózy Komisie z jari 2014. V roku 2015 zabezpečiť požadovanú úpravu 0,1 % HDP smerom k strednodobému cieľu, a pritom zohľadniť očakávané nepriaznivé hospodárske podmienky. Následne, až do dosiahnutia strednodobého cieľa, pokračovať v ročnej štrukturálnej úprave na úrovni referenčnej hodnoty 0,5 % HDP. Ďalej posilňovať fiškálny rámec, a to aj zavedením záväzných a vynútiteľných výdavkových stropov. Zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií zvýšením nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti a riadenia, ako aj posilnením primárnej starostlivosti.
2.	Zlepšiť efektívnosť daňovej správy posilnením kapacít auditu, posudzovania rizík a výberu daní. Prepojiť základ zdanenia nehnuteľností s trhovou hodnotou nehnuteľností.
3.	Účinnejšie riešiť dlhodobú nezamestnanosť prostredníctvom aktivačných opatrení, druhej šance na vzdelávanie a individuálne prispôsobeného kvalitného odborného vzdelávania. Zvýšiť kapacitu verejných služieb zamestnanosti pre správu prípadov, personalizované poradenstvo a aktiváciu uchádzačov o zamestnanie a posilniť väzbu medzi aktiváciou a sociálnou pomocou. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí účinne riešiť nezamestnanosť mladých ľudí zlepšením včasnej intervencie. Zlepšiť stimuly v oblasti zamestnanosti žien zlepšením poskytovania zariadení starostlivosti o deti, najmä pre deti do troch rokov. 
4.	Prijať opatrenia na zvýšenie kvality vyučovania s cieľom zlepšiť učebné výsledky. Posilniť poskytovanie vzdelávania na pracovisku v rámci odborného vzdelávania a prípravy. Prispôsobiť akreditačné, finančné a riadiace opatrenia na podporu vytvárania bakalárskych programov orientovaných na výkon povolania. Zlepšiť kvalitu a relevantnosť vedeckej základne a vypracovať plány na posilnenie účinného odovzdávania poznatkov a spolupráce medzi akademickou obcou, výskumom a podnikateľskou sférou. Prijať systémové opatrenia na zlepšenie prístupu k vysoko kvalitnému a inkluzívnemu predškolskému a školskému vzdelávaniu pre marginalizované komunity vrátane Rómov a prijať opatrenia na rozšírenie ich účasti na odbornej príprave a vyššom vzdelávaní.
5.	Zintenzívniť úsilie o lepšie fungovanie trhu s energiou, najmä zvýšením verejnej transparentnosti regulačného rámca a preskúmaním faktorov spôsobujúcich vysoké sieťové poplatky za elektrinu, najmä pre priemyselných odberateľov. Na základe doposiaľ dosiahnutého pokroku ďalej rozvíjať prepojenia so susednými krajinami vrátane Ukrajiny v súlade s memorandom o porozumení podpísaným v apríli.

6.	Prijať opatrenia na zvýšenie nezávislosti verejnej služby, a to aj zmenou zákona o štátnej službe. Prijať stratégiu na zlepšenie riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe. Zintenzívniť úsilie o posilnenie analytickej kapacity na kľúčových ministerstvách s cieľom prijať politiky založené na dôkazoch a skvalitniť posudzovanie vplyvu politík. Prijať opatrenia na boj proti korupcii a zrýchliť úsilie o zlepšenie efektívnosti a kvality systému súdnictva. Zaviesť opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, a to aj pre malé a stredné podniky. Zintenzívniť úsilie o zlepšenie efektívnosti verejného obstarávania.

Konkrétnejší vplyv do vonkajšieho prostredia na úrovni samosprávy je uvedený v nasledujúcej STEEP analýze (Formulár A6).
Formulár A6 - STEEP analýza (analýza externého prostredia)
Sociálne	Technologické	Ekonomické	Ekologické	Politické	Hodnoty	
Zmeny populácie - zvyšovanie podielu VŠ vzdelaných ľudí na populácii	Využívanie informačných technológií pre kontakt s obyvateľmi	Zvuyšovanie odvodového zaťaženia	Znečisťovanie ovzdušia a tvorba čiernych skládok	Politika vlády v konkrétnej oblasti - Legislatíva	Tímová spolupráca	
Zvyšovanie ekonomickej závislosti obyvatľstva		Vplyv daňovej politiky	Nedostatočná osveta o tvorbe a ochrane ŽP	Administratívna pripravenosť Vlády SR na čerpanie prostriedkov EŠIF	Nezáujem o veci verejné	
Systém vzdelávania - nedostatočné prepojenie vzdelávacieho systému s potrebami trhu práce	Úroveň technológie (výrobnej) a zavádzanie inovatívnych technológií u kľúčových zamestnávateľov	Zníženie kúpyschopnosti obyvateľstva	Dopady životného prostredia – nedostatočné a neefektívne opatrenia protipovodňovej ochrany 	Sektorové stratégie - Politika vlády SR v podpore investícií(investičné stimuly), podpory inovácií, cestovného ruchu, rozvoja dopravy 	Zmena postojov	
Využívanie sociálnych technológií a projektov sociálnych inovácií	Rastúca úroveň výskumu, vývoja a inovácií v podnikoch a projektoch s vysokou pridanou hodnotou	Využívanie doplnkových zdrojov financovania -EŠIF pre spolufinancovanie projektov	Klesanie úrovne podzemnej vody v území a celkový nedostatok pitnej vody	Komplikovaná legislatíva a výkon v oblasti verejného obstarávania	Nezodpovedný prístup k práci	
Zvyšovanie podielu MRK na celkovom počte obyv., zvyšovanie počtu obyvateľov postihnutých chudobou, rastúca kriminalita	Prepojenie s politickými faktormi a stav jednotlivých sektorov národného hospodárstva	Nové trhy a nové príležitosti pre kľúčových zamestnávateľov mimo územia obce	Spracovanie a zhodnocovanie odpadov	Politické riziká spojené s krajinou obchodného partnera (embargo)	Záujem podať výkon a pozitývny prístup	
	Zdroj: vlastné spracovanie

3.	Zhodnotenie súčasného stavu prostredia
Formulár č. A 5 - SWOT analýza
Silné stránky	Slabé stránky	
tesná blízkosť krajského mesta Prešov	nízky rozpočet obce	
cez kataster obce prechádzajú významné dopr. tepny	obecné objekty v zlom technickom stve	
blízkosť väčších zamestnávateľov	zlý technický stav voľnočasovej infraštruktúry	
vysoký počet obyvatľov v produktívnom veku	nízka / nedostatočná infraštruktúra cestovného ruchu	
potenciál pre cyklochodníky	nedostatok služieb v oblasti vidieckeho CR	
obcou prechádza turistická trasa	zaťaženie cestnej dopravy vplyvom priemyselnej výroby	
podpora bezpečnosti v obci	železničné spojenie v susednej obci	
dobré  pokrytie obce mobilnými operátormi	nevyhovujúci stav niektorých miestnych komunikácií	
zásobovanie pitnou vodou	nevyhovujúci stav niektorých chodníkov	
vybudovaná elektrická sieť, plynofikácia a vodovod	nedostatok parkovacích plôch	
vysoký potenciál podnikateľskej sféry	 	
existencia veľkého počtu firiem	 	
pomerne vysoká miera zamestnanosti priamo v obci	 	
 	 	
Príležitosti	Ohrozenia	
legislatíva   podporujúca   inovatívne	nerešpektovanie legislatívy týkajúcej sa odpadov	
sociálne a komunitné služby	nevyriešené vlastnícke vzťahy k pozemkom a stavbám	
možnosť čerpať NFP zo štrukturálnych fondov	nedostatočná podpora pri protipovodňových opatr.	
rozšírenie priemyselnej zóny 	administratívna náročnosť pri získavaní financií	
využívanie OZE	neúspešnosť pri čerpaní z EŠIF	
podpora výrobkov domácich producentov 	neúspešnosť predkladaných žiadostí o NFP a ŠR	
možností budovania cestných a horských cyklotrás	 	
rozvoj cestovného ruchu	 	
získanie finančných prostriedkov z fondov EÚ a ŠR	 	
spolupráca s MAS 	 	
 	 	
	Zdroj: vlastné spracovanie

Formulár č. A 5 - SWOT analýza – Hospodárska oblasť
HOSPODÁRSKA OBLASŤ	
Silné stránky	Slabé stránky	
Georafická poloha (dopravné tepny, krajské mesto)	Slabo rozvinutý cestovný ruch	
Kvalifikovaná pracovná sila	Nefunkčný obecný podnik	
Dostatok priestorov (objektov na podnikateľské účely)	Neprístupný areál kaštieľa	
Objekty historického významu (mohyly, kaštieľ...)	Chýbajúca sieť cyklotrás a turistických chodníkov	
Rozvoj CR (agro, pamiatky, voda/rybolov, kultúra...)	Chýbajú priestory pre kultúrne a spol. podujatia	
Zrealizované úpravy verejných priestranstiev	Vzhľad obce	
Množstvo podnikateľských subjektov v obci	Stav miestnych komunikácií, chodníkov a zelene	
Spracovaná a schválená dokumentácia na novú IBV	Obmedzenia v rozvoji CR, kvôli záplavovým územiam	
Príležitosti	Ohrozenia	
Príchod investorov z mimo regiónu	Zložitá legislatíva, vymožiteľnosť práva, byrokracia	
Realizácia projektov v CR a sprístupnenie lokalít obce	Slabá vymožiteľnosť práva	
Propagácia obce spolu so susednými obcami v CR	Komplikované a zložité byrokratické postupy	
Záujem o obec a blízke okolie po realizácii proj. V CR	Ekonomicko - politické väzby	
Voľné plochy pre rozvoj priemyslu (priem. Parkov)	Spomalený rozvoj priemyslu a jeho expanzia	
Výstavba inžinierskych sietí a komunikácií	Vysoké vstupné náklady na spracovanie štúdií a PD	
Rekonštrukcia dopravných komunikácií	Vysporiadanie pozemkov	
Možnosť získania finančných prostriedkov z iných zdr.	Miestne obyv. v dôležitých otázkach je nejednotné	
Využívanie moderných technológií	Zvýšená miera neprehľadnosti v legislatíve	
Podpora v oblasti využitia inovatívnych technológií	Nefunkčné elektronické systémy (KAPOR, OR, DÚ...)	
 	 	
	Zdroj: vlastné spracovanie

Formulár č. A 5 - SWOT analýza – Sociálna oblasť
SOCIÁLNA OBLASŤ	
Silné stránky	Slabé stránky	
Všeobecný, detský a zubný lekár / ambulancie	Chýba prepravná služba - sociálny taxík	
Sociálne služby v samostatných priest. pre dôchodcov	Chýba hospic, domov dôchodcov, denný stacionár	
Donášková služba pre dôchodcov	Nedostatok zdrojov na kultúru a šport	
Plnohodnotné poskytovanie predškolskej a školskej výchovy/vzdelávania na vysokej úrovni	Nevyhovujúci stav objektov a športovísk v areáloch vrátane prvkov drobnej architektúry	
Knižnica (otvorená počas vyučovania v ZŠ)	Nezáujem MRK o vzdelávanie a život v obci	
Občania aktívne fungujúci vo voľnočasových obl. ako: záhrada, včely, drobné remeslá, šitie krojov...	Odchod obyvateľov obce s vyšším vzdelaním z dôvodu neuplatnenia sa v regióne	
Pokrytie obce WIFI signálom	Chýba priestor na organizovanie podujatí v exteriéri	
Materské centrum pre matky s deťmi		
Fungujú folklórne a divadelné súbory, hudobné kapely	 	
Ihriská - futbalové, tenisové, asfaltové. Telocvičňa.	 	
V S-V časti obce vhodné podmienky na bežkovanie	 	
Organizovanie kult. A šport. podujatí na nadreg. Úrovni	 	
Na úrovni vybavený dobrovoľný hasičský zbor	 	
Príležitosti	Ohrozenia	
Pomoc odborníkov a občianskych združení pri riešení sociálnych problémoch	Pokles životnej úrovne a poškodzovanie zdravia nedbanlivým prístupom obyvateľov obce k ŽP	
Dostatok zdrojov na organizovanie podujatí (sponzori)	Nevysporiadané pozemky	
Dotácie na vzdelávacie, kultúrne a športové podujatia	Demografický vývoj ovplyvňuje úroveň vzdelania	
Záujem o tradičnú kultúru	Nezáujem o kultúru a šport v obci	
 	Únik aktivistov za lepšími podmienkami	
 	Nedostatok financií na kultúru, šport a vzdelanie	
	Zdroj: vlastné spracovanie

ENVIRONMENTÁLNA OBLASŤ	
Silné stránky	Slabé stránky	
Separovaný zber v obci	Existencia skládky TKO mimo obce, (uzavretá v r. 2007) - nezrekultivovaná	
Skúsenosti s prevádzkou solárnych panelov a veternej turbíny	Záplavová oblasť významná časť územia	
Vodojem zásobovaný pitnou vodou (Starina) s čiastočným rozvodom pitnej vody	Nedostatočné prírodné zdroje pitnej vody v obci – slabá výdatnosť	
Množstvo prírodných zdrojov s neupravenou "pitnou" vodou	Neuvedomelosť ľudí pri vypaľovaní trávnikov	
Existujú zdroje a priestory pre výrobu biomasy	Diaľnica, ako zdroj znečistenia ovzdušia	
Obec sa nachádza v oblasti s dostatočným prúdením vetra na jeho energetické využitie	Existencia dvoch rómskych osád – zdroje znečistenia obce	
Sebestačnosť obyvateľov v produkcii potravín dopestovaných v ekologickom poľnohospodárstve	Zlý(nepostačujúci) stav verejnej zelene a oddychových zón v obci a jej blízkosti	
Záujem obyvateľov o separáciu TKO	Existencia čiernych skládok	
Podmienky pre spracovanie biodpadu pre vl. Potrebu	Minimálne využívanie alternatívnych zdrojov energie	
	Chýba komplexná koncepcia riešenia obecných kompostovísk a zberných dvorov	
Príležitosti	Ohrozenia	
Podpora ekologického spracovania a zhodnocovania odpadov zo strany štátu	Nedostatok finančných prostriedkov na dostavbu kanalizácie a ČOV	
Dostupnosť nových eko technológií	Ekologické havárie	
Možnosť inštalácie technológií využívajúcich zdroje obnoviteľných energií (Biomasa, solar, geotermal...)	Záplavová oblasť a nedostatočná podpora pri protipovodňových opatreniach	
Úprava krajiny hlavne okolo vodných zdrojov z dôvodu zadržiavania vody v teréne	Neuvedomelosť miestneho obyvateľstva o dopadoch na ŽP vytváraním čiernych skládok	
Ochrana miestnych biotopov vybudovaním malých vodných nádrží	Znečisťovanie ŽP v dôsledku spaľovania tuhých palív pri vykurovaní domácností	
 Formulár č. A 5 - SWOT analýza – Environmentálna oblasť
	Zdroj: vlastné spracovanie

Formulár č. A 13 – Kontrolný zoznam pre hodnotenie možných rizík
Druh rizika	Objekt rizika	Zdroj rizika	Nežiadúce dôsledky	Pravdepodobnosť	
Individuálne	Spoločenský život	Nezáujem ľudí o veci verejné	Nedôvere spoluobčanov, nízka úroveň spolupatričnosti	70%	
Technické	Verejné budovy	Zastaraná technika na vykurovanie	Zvýšená energetická náročnosť budov	80%	
Ekologické	Životné prostredie	Obyvatelia	Tvorba čiernych skládok	80%	
Sociálne	Spoločenský život	Nezáujem ľudí o veci verejné	Nízka kvalita spoločenského života	80%	
Ekonomické	Rozpočet obce	Štát a jeho politika	Nízke zdroje na rozvoj obce	90%	
	Zdroj: vlastné spracovanie

Formulár č. A 13 priamo nadväzuje na ohrozenia a slabé stránky, pri riešení vážnych problémov a výziev územia je vhodné vychádzať aj z formulára č. A 2. Hodnotenie a následne riadenie možných rizík je štruktúrovaný prístup k identifikácii, hodnoteniu, monitorovaniu a priebežnej kontrole rizika, ktoré môže nastať a negatívne ovplyvniť realizáciu stanovených cieľov PHSR. Výstupy kontrolného zoznamu je možné v pláne hodnotenia a monitorovania spracovať do Plánu riadenia rizík realizácie PHSR. Kontrolný zoznam tak poskytuje prehľad o všetkých identifikovaných rizikách, hodnotenie ich významnosti, opatrenia na zníženie ich pravdepodobnosti a možných vplyvov a vlastníkov rizík.
Formulár č. A 2 - Analýza príčin a dôsledkov 

Pomáha nám: 
ü nájsť všetky možné príčiny, 
ü roztriediť príčiny do kategórií a usporiadať ich vzájomný vzťah a vplyv na výstup, výsledok, 
ü odhaliť príležitosť na zlepšenie. 

V prípade PHSR sa objavujú tieto kategórie príčin: 
ü ľudia (ľudské zdroje, kapacity), 
ü metódy a postupy, 
ü nedostatok dát, informácií, 
ü systém organizovania a riadenia, 
ü vonkajšie okolie. 

Pri podrobnejšej analýze každého faktoru vo forme diagramu dostaneme diagram, ktorý pripomína rybiu kosť (preto sa často používa aj toto pomenovanie).

PRÍLOHA č.: 1
Formulár č. A 1 – Záznam z rokovania pracovnej skupiny 	
	
Záznam z rokovania pracovnej skupiny:	 	
Téma stretnutia: 	 	
		
Termín stretnutia:	 	
		
Účastníci stretnutia:  	 	
(obecné zastupiteľstvo, mimovládne organizácie a podnikateľské subjekty, občania obce)	 	

 	 	

 	 	
Vstupy, podkladové materiály: 	

 	 	
Výstupy, podkladové materiály, resp. závery z rokovania: 	

 	 	

 	 	

Komentár: 
Počas procesu prípravy PHSR je vhodné spracovať záznamy zo stretnutí/rokovaní pracovných skupín a vo vhodnej forme ich zverejňovať na webovej stránke obce/VÚC - v súlade s princípom transparentnosti a otvorenosti procesu prípravy verejného strategického dokumentu.